Marie Antonie Josefa Johana Habsbursko-Lotrinská, (2. listopadu 1755 Vídeň – 16. října 1793 Paříž) byla rozená císařská a královská princezna, jíž náležel titul rakouské arcivévodkyně. V letech 1774 až 1793 byla jako manželka králeLudvíka XVI. královnou francouzskou a navarrskou.
Obsah
[zobrazit]
Život[editovat | editovat zdroj]
Marie Antonie byla dcerou královny Marie Terezie a císaře Františka Štěpána I. Ve čtrnácti letech byla poslána na francouzský královský dvůr, aby tam spojila svůj život se životem budoucího krále Ludvíka XVI. Jako královna, jíž se stala v necelých dvaceti letech, vedla poněkud rozmařilý život. V roce 1789 došla hladovému lidu trpělivost, krále s královnou svrhl a po jejich nezdařeném útěku uvěznil v Templu. Byla popravena devět měsíců po svém manželovi, její život v říjnu 1793 na dnešnímNáměstí svornosti ukončila gilotina. Cesta královny na popraviště ve vozíku pro odsouzené je zachycena na autentické skice od J. L. Davida
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/83/Jacques-Louis_David_-_Marie_Antoinette_on_the_Way_to_the_Guillotine.jpg/220px-Jacques-Louis_David_-_Marie_Antoinette_on_the_Way_to_the_Guillotine.jpg)
Marie Antonietta jde na popraviště od J. L. Davida
Původ[editovat | editovat zdroj]
Arcivévodkyně Marie Antonie se narodila z manželství Marie Terezie Habsburské (1717–1780) a Františka I. Štěpána Lotrinského (1708–1765). Přišla na svět jako patnácté dítě a poslední dcera tohoto páru. Byla členkou habsbursko-lotrinské dynastie.
Její matka Marie Terezie byla vnučkou císaře Leopolda I., neteří císaře Josefa I. a dcerou císaře Karla VI., který měl se svojí manželkou Alžbětou Kristýnou pouze dvě dcery, z nichž se starší Marie Terezie stala jeho dědičkou (Pragmatická sankce). Za lotrinského vévodu Františka Štěpána, který v mládí pobýval na císařském dvoře a do něhož se bezhlavě zamilovala, se provdala v roce 1736. On sám se kvůli své vyvolené musel vzdát Lotrinského vévodství ve prospěch Francouzského království. V roce 1745 byl pak zvolen císařem Svaté říše římské.
Manželství[editovat | editovat zdroj]
Stejně jako její sourozenci se také Marie Antonie již v mladém věku stala objektem matčiny sňatkové politiky. Zřejmě v roce 1766 pojala Marie Terezie plán na sňatek dcery s francouzským následníkem trůnu, čímž by utužila křehké spojenectví mezi Rakouskem a Francií.[1] V roce 1770 se Marie Antoinetta ve Vídni v zastoupení provdala za francouzského následníka trůnu Ludvíka, poté se vydala s družinou na cestu do Francie. Podle zvyku na hranicích obou říší proběhlo předání arcivévodkyně, Marie Antoinetta musela svléci a odložit vše rakouské včetně svého psíka Mopse. Po sňatku přijala jméno Marie Antoinetta a stala se francouzskou korunní princeznou („dauphinkou“). Manžel usedl jako Ludvík XVI. na trůn po smrti svého děda Ludvíka XV. v roce 1774. Po jeho boku byla Marie Antoinetta královnou až do pádu království za Velké francouzské revoluce v roce 1792, kdy byl nejdříve popraven Ludvík a devět měsíců po něm i ona. 19. prosince 1778 se po osmi letech manželství narodilo první dítě – dcera, Marie Tereza „Madame Royale“ a 22. října 1781 vymodlený dauphin – Ludvík Josef Xaver. Později měli ještě Ludvíka Karla, vévodu z Normandie a dceru Madame Sophie, která však byla znetvořená a v jedenácti měsících zemřela. Vévoda z Normandie zemřel za Hrůzovlády, když byl dán na převýchovu ševci Simonovi. Vévoda z Normandie je označován také jako Ludvík XVII. Marie Antoinetta bývá mylně označována jako hlavní viník bankrotu státní pokladny. I proto byla neprávem označována coby Madame Déficit. A to především tím, že si nechala vozit drahé látky, krajky, šperky, pořádala nákladné plesy, v kartách prohrávala astronomické částky a do vlivných úřadů jmenovala své oblíbence (vévodkyni de Polignac, princeznu de Lamballe a jiné, např. knížete de Ligne, barona de Besenval, markýze d’Adhémar, vévodu de Lauzun). Ačkoliv náklady na královský dvůr byly rovny desetině ročního státního rozpočtu, hlavní příčinou bankrotu bylo financování amerických kolonií v boji o nezávislost na Velké Británii. Z velké části může za obrovský státní dluh i neschopnost tehdejších ministrů a krále prosadit zdanění šlechty, která se postavila proti vůli krále a tím neumožnila ozdravení ekonomiky království. Tato situace pak vedla přímo k Velké francouzské revoluci. Z rozhodnutí Revolučního tribunálu byla dne 16. října 1793 v Paříži sťata gilotinou.
Genealogie[editovat | editovat zdroj]
Marie Antoinetta Habsbursko-Lotrinská |
Otec: František I. Štěpán Lotrinský |
Děd: Leopold Josef Lotrinský |
Praděd: Karel V. Lotrinský |
Prababička: Eleonora Marie Josefa Habsburská |
|||
Babička: Alžběta Charlotta Orléanská |
Praděd: Filip I. Orléanský |
||
Prababička: Alžběta Šarlota Falcká |
|||
Matka: Marie Terezie |
Děd: Karel VI. |
Praděd: Leopold I. |
|
Prababička: Eleonora Falcko-Neuburská |
|||
Babička: Alžběta Kristýna Brunšvická |
Praděd: Ludvík Rudolf Brunšvicko-Wolfenbüttelský |
||
Prababička: Kristýna Luisa Öttingenská |
Filmová zpracování osudu Marie Antoinetty[editovat | editovat zdroj]
Rok | Název | Režisér | Představitelka M. A.[2] |
---|---|---|---|
1923 | Marie Antoinetta – Život královny | Rudolf Meinert | Diana Karenne |
1938 | Marie Antoinetta | W.S. Van Dyke | Norma Shearer |
1956 | Marie Antoinetta, královna Francie | Jean Delannoy | Michèle Morgan |
1975 | Marie Antoinetta | Guy-André Lefranc | Geneviève Casile |
1996 | Marie Antoinette is niet dood (Marie Antoinetta není mrtvá) |
Irma Achten | Antje de Boeck |
2001 | Aféra s náhrdelníkem | Charles Shyer | Joely Richardson |
2006 | Marie Antoinetta | Sofia Coppola | Kirsten Dunst |
2012 | Sbohem, královno | Benoît Jacquot | Diane Kruger |
Portréty Marie Antoinetty a její rodiny[editovat | editovat zdroj]
-
Portrét arcivévodkyně Marie Antonie z roku 1762
-
Pastel od Josepha Ducreuxe z roku 1769
-
Portrét královny Marie Antoinetty od Jeana Dagotyz roku 1775
-
Olejomalba královny Marie Antoinetty, 1780
-
Portrét od Élisabeth Le Brun z roku 1783
-
Portrét od Élisabeth Le Brun z roku 1786
-
Marie Antoinetta s dětmiMarií Terezií a Ludvíkem Josefem od Adolfa Wertmüllera z roku 1785
-
Marie Antoinetta s dětmi od Elisabeth Le Brun v roce 1887